Orașul Recaș
Alte primării
- Municipiul Timişoara
- Municipiul Lugoj
- Orașul Buziaș
- Orașul Ciacova
- Orașul Deta
- Orașul Făget
- Orașul Gătaia
- Orașul Jimbolia
- Orașul Recaș
- Orașul Sânnicolau Mare
- Comuna Balinț
- Comuna Banloc
- Comuna Bara
- Comuna Bârna
- Comuna Beba Veche
- Comuna Becicherecu Mic
- Comuna Belinț
- Comuna Bethausen
- Comuna Biled
- Comuna Birda
- Comuna Bogda
- Comuna Boldur
- Comuna Brestovăț
- Comuna Bucovăț
- Comuna Cărpiniș
- Comuna Cenad
- Comuna Cenei
- Comuna Checea
- Comuna Chevereșu Mare
- Comuna Comloșu Mare
- Comuna Coșteiu
- Comuna Criciova
- Comuna Curtea
- Comuna Darova
- Comuna Denta
- Comuna Dudeștii Noi
- Comuna Dudeștii Vechi
- Comuna Dumbrava
- Comuna Dumbrăvița
- Comuna Fârdea
- Comuna Fibiș
- Comuna Foeni
- Comuna Gavojdia
- Comuna Ghilad
- Comuna Ghiroda
- Comuna Ghizela
- Comuna Giarmata
- Comuna Giera
- Comuna Giroc
- Comuna Giulvăz
- Comuna Gottlob
- Comuna Iecea Mare
- Comuna Jamu Mare
- Comuna Jebel
- Comuna Lenauheim
- Comuna Liebling
- Comuna Livezile
- Comuna Lovrin
- Comuna Mănăștiur
- Comuna Margina
- Comuna Mașloc
- Comuna Moravița
- Comuna Moșnița Nouă
- Comuna Nădrag
- Comuna Nițchidorf
- Comuna Ohaba Lungă
- Comuna Ortișoara
- Comuna Otelec
- Comuna Pădureni
- Comuna Parța
- Comuna Peciu Nou
- Comuna Periam
- Comuna Pesac
- Comuna Pietroasa
- Comuna Pișchia
- Comuna Racovița
- Comuna Remetea Mare
- Comuna Săcălaz
- Comuna Sacoșu Turcesc
- Comuna Șag
- Comuna Sânandrei
- Comuna Șandra
- Comuna Sânmihaiu Român
- Comuna Sânpetru Mare
- Comuna Saravale
- Comuna Satchinez
- Comuna Secaș
- Comuna Știuca
- Comuna Teremia Mare
- Comuna Tomești
- Comuna Tomnatic
- Comuna Topolovățu Mare
- Comuna Tormac
- Comuna Traian Vuia
- Comuna Uivar
- Comuna Valcani
- Comuna Variaș
- Comuna Victor Vlad Delamarina
- Comuna Voiteg
![](https://www.cjtimis.ro/wp-content/uploads/2020/07/image_sidebar_document.png)
FIŞA ORAŞULUI RECAŞ
- Sediul consiliului local: Recaş, str. Calea Timișoarei, nr. 86, județul Timiș, cod poștal 307340,
telefon: 0256 177278, fax: 0256 177279
- Adrese pagină internet: www.primariarecas.ro
- E-mail: contact@primariarecas.ro
- Primar: Pavel Teodor
Viceprimar: Constantin Carcea
Secretar: Jr. Ramona Miheț
- Repere istorice:
– 1319 – nobilul maghiar Dominik de Saar este amintit într-o cronică a vremii ca proprietar al moşiei Rygachtelkue (Recaş);
– 1359 – în diplomele regelui Ludovic cel Mare este menţionată donaţia către fiii săi a posesiunii Rykas din apropierea Timişului Mic;
– în listele de dijmă de la Vatican ale bisericii catolice, aşezarea Rykas nu este amintită, de unde şi prezumţia că populaţia era de religie ortodoxă;
– în acelaşi an 1359 sunt colonizate cu aprobarea regelui Ludovic cel Maremai multe familii de români moldoveni ortodocşi care primesc loturi de pământ şi alte privilegii;
– 1362 – acelaşi rege Ludovic cel Mare colonizează câteva familii de bulgari în vatra satului;
– 11 noiembrie 1447 – este făcută cea mai veche menţiune despre existenţa viilor din Recaş într-un act care arată că Mihail de Ciorna, Banul Severinului, cumpăra viile de la Ioan şi Ecaterina Magyar pentru 32 florini ungureşti de aur;
– 1470 – aşezarea este numită în documente Oppidum Rekas, având rolul de a coordona 20 de localităţi din împrejurimi;
– a doua jumătate a sec. al XVI-lea – românii aşezaţi în apropierea Timişului se mută la Izvin datorită inundaţiilor repetate;
– 1716 – din aşezarea Vlaşniţa (Recaşul valah) pleacă la Izvin mai multe familii de români, aceasta datorită deselor conflicte interetnice avute cu locuitorii sârbi;
– 1744-1750 – sunt aduse familii de croaţi care se stabilesc în centrul vetrei satului;
– 1750 – sunt aşezaţi sârbi de religie catolică din zona Bacica, numiţi de români „şocaţi”;
– 1763 – sunt colonizaţi români din părţile Ardealului;
– 1764 – începe colonizarea cu populaţie germană, venită din părţile Oberhain, Regensburg, Schwaben, Pfalz, Trier, Mainz, Darmstadt, Würzburg, Hessen şi Köln;
– se conturează existenţa a trei cartiere (sate) ale Recaşului: Recaşul Valahilor (Vlaşniţa), Recaşul Şocaţilor (sau al sârbilor) şi Recaşul Bulgarilor;
– 1778 – Recaşul intră sub administraţie ungurească;
– 1804 – în Nadăş sunt aduse familii maghiare din zona Seghedinului;
– 1809 – începe maghiarizarea Recaşului, însă valul cel mare de colonişti unguri ajunge abia în anul 1899;
– 1872 – se înfiinţează judecătoria, apoi biroul cărţii funciare (1894) şi percepţia Recaş (1895);
– 1874 – Emilia Lungu Puhalo înfiinţează şcoala de fete de la Izvin, localitate cu populaţie românească;
– 1876 – s-a născut la Recaş Tass Antal, astronom, conducătorul Observatorului din Budapesta şi director al Institutului de Cercetări Astrofizice din Ungaria (d. 1937);
– 1886 – Recaşul este reşedinţă de pretură;
– 1887 – s-a născut la Recaş Mihailich Győző, cel care a proiectat la Timişoara Podul „Liget” (1909, azi Podul „Decebal”), proiect distins cu Diploma de Onoare la Expoziţia Internaţională de la Paris -1910 (d. 1966);
– 1894 – este construită fabrica de cărămidă, cu 100 de angajaţi;
– 1895 – Recaşul face parte din comitatul Timiş, era reşedinţă de comună şi avea 3.637 de locuitori;
– 1902 – este tipărit săptămânalul (german) „Temesrekaser Zeitung”;
– 1905-1907 – are loc o colonizare masivă cu populaţie maghiarăr, tăindu-se pentru aceasta 2 500 iugăre de pădure din împrejurimi;
– fiecare familie de colonişti a primit 20 de iugăre şi o casă de locuit;
– 1908 – s-a născut la Recaş Alexandru Elek Schwartz, fotbalist al Ripensiei Timişoara, antrenor al naţionalei Olandei şi al echipei Benfica Lisabona (d. 2000);
– 1909 – emigrează în SUA un număr de 76 de persoane;
– 1914 – pe lângă biserica romano-catolică activează corul „Laudate Dominum”;
– 25 noiembrie 1918 – delegaţi pentru Marea Adunare de la Alba Iulia din 1 decembrie sunt Teodor Novac şi Costa Vuia din Izvin, dr. Sever Bugariude la Recaş;
– 1921 – Recaşul face parte din judeţul Timiş – Torontal, fiind reşedinţă de plasă;
– 13 noiembrie 1923 – regele Ferdinand I vizitează satul Izvin;
– 1926-1930 – se aşază primele familii de ţigani (rromi);
– 9 ianuarie 1931 – s-a născut la Recaş Ion Cojar, profesor, actor, regizor (d. 18.10.2009);
– 1936 – în Recaş funcţiona şcoala primară, şcoala confesională catolică, grădiniţa, cazinou, reuniune a pompierilor, un cerc de lectură, un club sportiv, un cerc agricol german, exista fabrica de cărămidă, o moară, fabrica de sifon, diferite societăţi comerciale, oficiu poştal;
– 29 iulie 1939 – se naşte la Izvin Emil Nicolae Urtilă, prof. dr. univ., medic chirurg;
– 21 ianuarie 1940 – se naşte la Herneacova Ovidiu Giulvezan, conf. univ. dr., compozitor, muzicolog, publicist;
– 21 martie 1943 – se naşte la Recaş Martin Bauer, profesor, antrenor, vicepreşedinte al AJF Timiş;
– 4 august 1944 – se naşte la Herneacova prozatorul Oberten János;
– 27 octombrie 1947 – se naşte la Recaş Horia Ţâru, preot, poet şi eseist;
– 15 aprilie 1949 – se naşte la Recaş Radu Nicosevici, preşedintele Confederaţiei Întreprinzătorilor Particulari din judeţul Timiş;
– 19 iulie 1952 – se naşte la Bazoşu Vechi Eugen Milutinovici, consilier judeţean în mandatele 1996-2000; 2000-2004; 2004-2008, om de afaceri;
– 30 iunie 1953 – se naşte în satul Bazoşu Vechi Ion Peptenar, vestit instrumentist de muzică populară bănăţeană;
– 24 iulie 1947 – se naşte la Izvin Marina Rodica Cinca, prof. univ. dr. medic, consilier judeţean în mandatul 2004-2008;
– 1956-1968 – Recaşul este reşedinţă de comună în raionul Timiş, regiunea Banat, cu satele Bazoşul Vechi şi Izvin;
– 1968 – comuna ţine de judeţul Timiş şi i se adaugă satele Petrovaselo, Herneacova, Stanciova, Nadăş;
– 2002 – este inaugurat Muzeul de istorie al comunei;
– 2004 – are loc un referendum local, iar comuna Recaş dobândeşte statutul de oraş;
– 2004 – începe amenajarea terenului de golf, unul dintre cele mai mari din ţară, care aparţine Asociaţiei „Club Tite Golfresort” din Recaş, întinzându-se pe o suprafaţă de 34 de hectare (omologat la standarde sportive internaţionale, după cel de la Pianu de Jos în judeţul Alba şi cel de la Breaza -„Lac verde”;
– terenul de golf din Recaş are nouă trasee pe care pot juca simultan 36 de amatori;
– 2005 – apare primul număr al periodicului „Jurnalul de Recaş”, cu sprijinul Consiliului Local şi al Primăriei Recaş;
– Bazoşu Vechi (1723-1725, Basos), Herneacova (1349, Aranyásó), Izvin (1453, Ewzwen, Ewsin), Nadăş (1247, Nádasd), Petrovaselo (1359, Horváthpetúrfalva) şi Stanciova (1456, Sztanchófalva).
- Populaţia stabilă la 31 decembrie 2020 – total = 9.584 persoane
- Numărul locuinţelor la 31 decembrie 2020 = 3.200
- Numărul şi denumirea satelor ce aparţin oraşului = 6:
Bazoş, Herneacova, Izvin, Nadăş, Petrovaselo şi Stanciova.
- Reţeaua de drumuri judeţene şi comunale:
a) Natura drumurilor şi lungimea acestora:
Nr. | Denumire | Lungime administrativa | Tip inbracaminte la DC/uri |
1 | DC 65: Izvin (DN 6) – limită U.A.T. Recaş/Remetea Mare. DC 65 | 3,20 km | asfalt -1,2 km piatră, pământ – 2 km |
2 | DC 66: Cramele Recas (DJ609E) – Stanciova. DC 66 | 6,70 km | asfalt |
3 | DC 67: Stanciova – limita U.A.T. Recaș/Remetea Mare. DC 67 | 7,70 km | pământ |
4 | DC 68: DC 66 (Herneacova) – Ferma Simei . DC 68 | 3,70 km | asfalt |
5 | DC 69: Dc68 – U.A.T. Recaş/Pischia. DC 69 | 2,41 km | asfalt -1,80 km pământ-0,61 km |
6 | DC 71: Remetea Mică (DJ691A) – Nadăş-Buzad | 7,80 km | pământ |
7 | DC 75: Recaş(DJ609E) – Petrovaselo – limita U.A.T. Recas. DC 75 Cralovăț | 6,50 km | asfalt -4,50km pământ- 2 km |
8 | DC 76: Recaş DC 75 – Petrovaselo – Limita U.A.T. Recaș. DC 76 Suștra DN6 | 1,00 km | asfalt |
9 | DC 147: Recaş (DN6) – Bazoş – limită U.A.T. Recaș (râul Timis). Dc 147 | 9,00 km | asfalt – 8,00 km pământ- 1 km |
10 | DC 148: Bazoşu nou (DJ609F) – limită U.A.T. Recaş, către Bazoş (DC147).DC 148 | 5,2 km | pământ |
11 | DN 6 : Limită U.A.T. Recaș-Remetea – limită U.A.T Recaș – Topolovăț | 11,27 km | asfalt |
b) Natura drumurilor şi distanţa în km între centrul unităţii administrativ-teritoriale şi localităţile aparţinătoare:
Centru Recaș – Izvin = DN 6 – 3,7 km
Centru Recaș – Bazoș DJ 609F – 7,7 km
Centru Recaș – Herneacova DJ609E- DC 66 – 8,9 km
Centru Recaș – Stanciova DJ609E-DC 66 – 12,4 km
Centru Recaș – Petrovaselo DC 75 – 7,1 km
Centru Recaș – Nadăș DJ609E-DC66-DC67-DC68 – 15,2 km
- Reţeaua de alimentare cu apă pe localităţi, în km:
Recaș = 25 de km
Herneacova = 7 km
Petrovaselo = 4 km
Izvin = 10 km
Stanciova = 5 km
Bazoș = 13 km
- Număr posturi în primărie – total = 88 din care:
– funcţionari publici = 38
– personal contractual = 48
– funcție demnitate publică – 2
- Număr consilieri = 15
- Înfrăţiri, colaborări cu localităţi din afara ţării:
– Nova Crnja, Serbia
- Asocieri la nivelul judeţului şi al ţării:
- Obiective şi investiţii propuse a se realiza:
- Asfaltarea satului Petrovaselo
- Amenajarea trotuarelor în orașul Recaș și satele aparținătoare
- Amenajarea unei piste de biciclete pe ruta Recaș – Izvin, Recaș – Herneacova
- Modernizarea iluminatului public prin montarea de lămpi LED la nivelul U.A.T. Recaș
- Numărul mediu lunar al beneficiarilor Legii nr.416/2001 (nr. dosare pentru ajutoare sociale) = 40
- Pieţe – târguri:
– Piața Agro-Alimentară Recaș
– Piața de vechituri Recaș
- Instituţii şcolare:
– Licee – Liceul Teoretic Recaș
– Şcoli cu clasele I-VIII = Scoala cu clasele I-VIII Izvin,
– Școli cu clasele I-IV: Școala cu clasele I-IV Bazoș, Școala cu clasele I-IV Herneacova
– Grădiniţe cu program prelungit = 1, Grădinița cu P.P. Recaș
– Grădiniţe cu program normal = 4 – Grădinița Izvin, Bazoș, Herneacova, Petrovaselo
– Grădiniţă cu program săptămânal = –
- Instituţii sanitare: Dispensarul Uman Recaș și Dispensarul Uman Bazoș
- Instituţii culturale:
– Casa de Cultură „Ion Cojocar“ Recaş;
– Cămine culturale: Bazoş, Herneacova, Stanciova şi Petrovaselo.
- Baze sportive şi de agrement:
– Sala de Sport Izvin
– Sala Sporturilor Recaş;
- Biserici, mănăstiri şi alte lăcaşe de cult:
Recaș
- două biserici ortodoxe
- biserică romano catolică
- biserică penticostală
Izvin
- biserică ortodoxă
- biserică greco catolică
- biserică penticostală
- biserică baptistă
Bazoș
- biserică ortodoxă
- biserică romano catolică
- biserică penticostală
- biserică baptistă
Herneacova
- biserică ortodoxă
- biserică romano catolică
- biserică penticostală
Stanciova
- biserică ortodoxă-sârbă
- biserică penticostală
Petrovaselo
- biserică ortodoxă-sârbă
- biserică baptistă
23. Monumente ale eroilor şi opere comemorative ridicate în memoria ostaşilor români şi străini:
Monument amplasat în Parcul Central din Orașul Recaș
24. Ruga şi alte manifestări cultural-religioase:
- Ruga Recaș
- Ruga Izvin
- Ruga Stanciova
- Ruga Herneacova
- Ruga Petrovaselo
- Ruga Bazoș